![](img/3_1.gif) Jak jste pocítili hospodářskou krizi v roce 2009?
celkem se účastnilo: 185672
|
![](user/img/charakter_1109448893.gif)
1. Obecné zákonitosti demografického vývoje romské populace
- Intenzita úmrtnosti romské populace, měřená nadějí dožití, byla v
letech 1970-1980 přibližně na stejné úrovni jako v českých zemích na počátku 30. let, tedy v období konce II. fáze demografické revoluce.
- Hrubá míra reprodukce byla v roce 1970 3,0 a v roce 1980 již 2,3.
- Romská populace prochází pravděpodobně již II. fází demografické revoluce japonsko-mexického typu. S pravděpodobným zakončením teprve během prvních desetiletí 21. století.
2. Geodemografické charakteristiky
- Podle sčítání z roku 1980 žilo na území ČSSR 288 440 Romů, což představovalo 1,9% z celkové populace (v roce 1970-1,5%). Z toho v ČSR 0,9% (1970-0,6%) a v SSR 4% (1970-3,5%).
- Struktura geografického rozložení romské populace je značně nerovnoměrná.
- Nejvíce Romů v ČSSR (podle sčítání v roce 1970) žilo ve Východoslovenském kraji, což představovalo více než 30% všech Romů žijících v ČSSR.
- Mezi roky 1970 a 1980 vzrostl počet Romů celkem o 30%, z toho v ČSR o více než 50%, zatímco v SSR pouze o 25%.
- Největší nárůst zaznamenala obě hlavní města, tedy Praha o 83% a Bratislava o 67%.
- Průměrný roční relativní přírůstek romské populace dosahoval v
letech 1970 až 1980 hodnot okolo 3%, jak je tomu obvyklé v
rozvojových zemích.
- I když neexistují data za migraci odděleně pro Romy, z dostupných
informací lze usuzovat, že také mezi těmito lety Romové migrovali ve
velkém počtu ze SSR do ČSR.
3. Demografické charakteristikyStruktura Romů podle pohlaví a věku
- Romská populace je charakteristická výrazně progresivní věkovou strukturou. Dle výsledků sčítání z roku 1980: osoby ve věku 0 až 14 let 43,1% (ČSFR 24,3%), osoby nad 60 let 3,6% (ČSFR 15,7%).
- Z toho vyplývají i velmi výrazné rozdíly v průměrném věku mezi Romy a celou populací. V roce 1980 byl průměrný věk u Romů - 21,7 let zatímco v celé ČSSR - 34,4 let.
- Charakteristické je u Romů nižší zastoupení žen, což je typické pro rozvojové země. Romové-49,2%, ČSFR-51,3%.
Proces úmrtnosti
- Chybí potřebná data, neboť evidence přirozené měny v ČR údaje odděleně za Romy neposkytuje.
- Proces úmrtnosti lze tedy analyzovat pouze nepřímo, pomocí srovnávání věkových struktur získaných v letech 1970 a 1980.
- Každé zlepšení úmrtnostních poměrů u takto progresivních populací vede k početnímu růstu.
- Z analýzy sčítání 1970 a 1980 vyplývá trend poklesu úrovně plodnosti při zlepšování úmrtnostních poměrů
Proces porodnosti
- Také pro analýzu procesu porodnosti jsou jediným zdrojem dat sčítání v letech 1970 a 1980.
- Vysoká plodnost romských žen zpětně ovlivňuje věkovou strukturu Romů a má za následek vysoký počet osob v reprodukčním věku.
- V roce 1980 připadalo na jednu Romku v průměru 3,26 živě narozených dětí ( ČSFR 1,86). Pokud budeme uvažovat pouze ženy s dětmi, byly odpovídající údaje 4,4 dětí na jednu romskou ženu ( ČSFR 2,35).
- Minimální rozdíly v plodnosti žen podle rodinného stavu, což je dáno vyšší mimomanželskou plodností.
- Charakteristické je vyšší zastoupení bezdětných žen po ukončení reprodukce. V roce 1980 to bylo 25% romských žen, zatímco v celé populaci ČSFR jen 20%.
- Mezi lety 1970 a 1980 došlo v romské populaci ke snížení realizované plodnosti o 20,5% (ČSFR jen 0,5%) a to především ve vyšších věkových kategoriích.
- Došlo ke snížení počtu žen s vyšším (6 ) počtem narozených dětí.
4. Společenské charakteristikyRodinný stav
- Vyhraněný typ rodiny a rodinných i příbuzenských vztahů.
- Výrazná závislost na tradičním způsobu života.
- Romové v podstatě od sebe nerozlišují rodinu základní, v níž se
narodili, a svoji vlastní rodinu, kterou si založili. Což je způsobeno
odlišnou strukturou a vícegeneračností romských rodin.
- V současné době značná část mladých Romů zakládá již rodiny nukleární (osamostatněné) po vzoru většinové populace.
- Začíná se snižovat průměrný počet dětí v romské rodině.
- V romské populaci je relativně více svobodných osob. Muži 65,5% (v ČSFR 43,7%) a ženy 60,5% (v ČSFR 35,4%).
- Část Romů považuje právní manželství za formální a mnoho z nich
žije ve svazku, který nazývají "život na víru", což vlastně představuje
tzv. faktická manželství (nesezdaná soužití).
Vzdělanostní úroveň
- Špatná znalost českého jazyka při nástupu do školy.
- Malá adaptace na pravidelnou činnost spojenou se školní docházkou
- Horší podmínky ke studiu v mnohadětných rodinách.
- Výrazné podceňování úlohy vzdělání a kvalifikace.
- Mezi lety 1970 a 1980 se vzdělanostní úroveň Romů zlepšila.
Ekonomická aktivita
- Charakteristiky složení romské populace podle ekonomické aktivity výrazně ovlivňuje specifická věková struktura.
- Mezi lety 1970 a 1980 vzrostl počet Romů zhruba o 31%, počet ekonomicky aktivních romských mužů však o 52% a žen dokonce o 130%
- Na 100 mužů v produktivním věku bylo ekonomicky aktivních 87,7 (ČSFR 91,9), u žen byl tento poměr dokonce 54,9 (ČSFR 89)
- Vyšší ekonomická aktivita pouze ve věkových kategoriích 15-19 a
20-24 u mužů a 15-19 u žen, což je způsobeno kratší přípravou na
budoucí povolání.
- Převážná část Romů (muži 88,2% a ženy 79,4%) pracuje v dělnických profesích.
Zdroj: Květa Kalibová, Praha 1991, Disertační práce
|
Prohledejte celý portál www.demografie.info
Výkladový slovník odborné demografické terminologie (české, anglické i francouzské pojmy)
V případě zájmu o aktuální dění z oblasti demografie zaregistrujte vaši emailovou adresu, na kterou vám budeme zasílat novinky.
1. dubna 2005 jsme spustili do provozu nový demografický informační portál. Je určen široké laické i odborné veřejnosti. Obraťte se na nás s jakýmkoli dotazem, či připomínkou. Za všechny reakce budeme vděční. Portál obsahuje velké množství informací, používejte proto prosím vyhledávání! Vaš redakční tým
|