![](img/3_1.gif) Jak jste pocítili hospodářskou krizi v roce 2009?
celkem se účastnilo: 185844
|
13.06.2005 ANALÝZA: Křestní jména v roce 1651
![](user/img/article/info_jmena_1118616655.jpg) Jaká křestní jména dávali svým dětem naši předkové? Kromě křestních matrik nám na tuto otázku mohou také odpovědět různé soupisy. Jedním z nich je Soupis poddaných podle víry, který byl vyhotoven na přání pražského arcibiskupa během roku 1651. Cílem tohoto soupisu bylo zjistit, kolik nekatolíků se nachází tři roky po skončení třicetileté války na území pražské arcidiecéze.
Struktura zápisů byla následující: na většině panství byly zaznamenávány celé domácnosti, ovšem děti mnohdy jen tzv. zpovědního věku, tedy věku, kdy již chodily ke svátosti smíření. Tento věk nebyl stanoven přesně (jak dítě rozum bralo), většinou se udává mezi 10 a 12 lety. Křestní jméno, které každý člověk dostává záhy po svém narození, bylo až do zavedení stabilních příjmení v roce 1771 vlastně jediným trvalým oficiálním označením jedince. Mnoho zapsaných má tak pouze křestní jméno a místo příjmení je uvedeno N. Dále se zjišťovalo povolání, ovšem často bylo uvedené jen u hlavy domácnosti a u osob, které s ní žily pod jednou střechou, ale nebyly příbuzné. U příbuzných byl v kolonce povolání často zapsán příbuzenský vztah k hlavě domácnosti (manželka, syn, dcera, matka, bratr,?). Věk udávaný soupisem je často pouze věkem přibližným, o čemž svědčí zaokrouhlování na násobky čísla pět. Poslední, co je v tomto prameni uvedeno, je údaj, kvůli kterému byl vlastně pořízen: náboženské vyznání. Zjišťovalo se, zda je zapisovaná osoba katolík či nekatolík. Nekatolíkům bývala kladena otázka, je-li či není u nich naděje na obrácení k víře katolické.
Protože zpracovávaným zdrojem nelze pokrýt území celé arcidiecéze, bylo za sondu vybráno jihočeské panství Jana Kristiána z Eggenbergu. Jednotlivé části panství (Boletice, Brloh, Čakov, Frantoly, Holubov, Chroboly, Chvalšiny-městys, Chvalšiny-rychta, Chýnov, Český Krumlov-město, Český Krumlov-zámek, Ktiš, Polná na Šumavě, Rychnůvek, Horní Sněžná, Svéráz, Dolní Třebotín-rychta, Kamenný Újezd, Záhoří, Zbytiny) netvoří územně kompaktní celek, ale všechny se nacházely v bývalém Bechyňském kraji.
Soupis poddaných podle víry byl na panství Eggenbergů [1] veden česky i německy, a tak se zde pochopitelně vyskytují jak česká, tak i německá křestní jména nebo jejich jazykové varianty. Na eggenbergském panství žilo v době pořízení Soupisu 10593 osob, které byly až na malé výjimky starší dvanácti let. Celkem se zde vyskytlo 1055 křestních jmen; přesnější je však hovořit o 1055 různých zápisech v kolonce, která byla vyhrazena pro jméno (slovem jméno bude v tomto textu rozuměno jméno křestní).
Během jednotlivých staletí se užívalo 100 až 500 rozličných křestních jmen, jejichž skladba se měnila a často byla pro určitou dobu typická. Z tohoto souboru se 30 až 50 % jmen vyskytovalo vzácně. Jména, označovaná jako oblíbená, jsou ta, která přesahují 10% podíl. Pojmenování, jejichž výskyt se v dané populaci pohybuje mezi 3-10 %, jsou označovaná za běžná a jména, jež dostává 1-2 % narozených, považujeme za obvyklá [2].
Je zřejmé, že rozličná křestní jména byla uváděna v různých variantách, tak jak je písař zaznamenal. Nejvíce různých variant téhož jména můžeme zaznamenat u jména Jan. Na 482 nositelů tohoto jména připadá 35 rozličných podob zápisu, přičemž 181 jich je zapsáno jako Jan, 134 jako Hans a 18 variant se vyskytuje pouze jedenkrát.
Při posuzování četnosti výskytu jednotlivých jmen byly brány jak české tak německé ekvivalenty a jejich případné podoby dohromady (zvláště jim bude věnována pozornost později). Bohužel ne všem záznamům v kolonce jméno se podařilo přiřadit nějaké konkrétní jméno. K takovým patří třeba ženské jméno Sanndl a jeho obměny, které se na eggenbergském panství vyskytlo 13krát, ale jen v Polné na Šumavě. Celkem se takto nepodařilo zjistit 786 jmen, což je 7,4 %. Více nejasných záznamů se týká mužských jmen - zde se podařilo určit 87,9 %, zatímco u ženských jmen zůstala neurčena pouze necelá 4 %.
Variabilita mužských jmen byla v polovině 17. století ve srovnání s ženskými jmény vyšší - na panství Jana Kristiána z Eggenbergu je zapsáno 104 mužských jmen, ale jen 48 ženských jmen. Nejčetnějším mužským jménem v té době bylo jméno Jan (482, tj. 9,3 %) a druhým nejčastějším byl Jiří (457, tj. 8,9 %). Jména Ondřej, Jakub, Martin, Pavel, Matyáš, Řehoř, Vít byla jmény běžnými s výskytem mezi 3-5 %. Mezi jména obvyklá patřilo 17 mužských jmen a zbývajících 78 jmen se vyskytlo méně než 46krát, tedy v méně než v 1 % případů.
Tab. 1: Mužská křestní jména na panství Eggenbergů v roce 1651
![](user/img/article/tab_anakomjmena1_1118236253.gif)
Nejčetnějším ženským jménem byla Mariana či Marijánka (535, tj. 9,9 %) a lze ji tedy takřka zařadit mezi jména oblíbená. Druhé nejčetnější jméno byla Kateřina (502, tj. 9,3 %). Anna, Marie, Dorota, Markéta, Voršila, Alžběta, Magdaléna, Eva, Kristýna, Barbora a Anežka byly jmény běžnými s četností výskytu 3-7 %. Potíže nastávají u jména Marie. Toto jméno nosilo 375 žen, ale pokud k nim připočteme i 535 nositelek jména Mariana či Marijánka, což bylo vlastně složením jmen Marie a Anna, pak by jich bylo 910 (16,9 %). Zuzana, Regina, Marta, Sofie a Apolena byly jmény obvyklými. Ostatních 31 ženských jmen se objevuje u méně než 1 % nositelek.
Nyní se podívejme na různé regionální zvyklosti v užívání jmen. Za příklad si vezměme mužské jméno Jiří, jež se na panství Eggenbergů vyskytuje 457krát v 11 různých variantách, z nichž nejčastější je německá podoba Georg (205 krát). Způsob zápisu téhož jména závisel v prvé řadě na tom, zda byl Soupis vyhotoven česky či německy, a tyto různé jazykové verze pak dále na konkrétní osobě, která Soupis na daném panství vyhotovovala. V Českém Krumlově - městě byli všichni zapsáni pod jménem Georg, zatímco v Českém Krumlově - zámku se setkáme se zápisy ve tvaru Geörg, pouze v domácnosti oberhaubtmana žil 23letý preceptor Georgius Napfel. V Polné na Šumavě a ve Svérázu se setkáme s variantou Görg celkem 47krát. Český ekvivalent v podobě Jiřík se vyskytuje 103krát. Nejvíce různých verzí zápisu tohoto jména bylo v Holubově: 7krát Jíra, 2krát Jirka a 16krát Jiřík. Je zajímavé, že Jiřík Vítek, rychtář z Dolního Třebotína, zapsal sám sebe (a ještě jednoho muže) jako Jiříka, ostatních osm již je zapsáno jako Jiří. Tato, dnes už oficiální, podoba jména se přitom nikde jinde na celém panství Jana Kristiána z Eggenbergu nevyskytuje.
Jméno Alžběta bylo zapsáno celkem 17 různými způsoby, z nichž nečastější byla 105krát Elizabeth a 97krát Alžběta. Zbývajících 73 výskytů tohoto jména má až na jediný případ původ v německém tvaru. V polovině 17. století žilo 26 Ellisabeth buď ve Chvalšinách, nebo v Polné na Šumavě. Zde žila také jedna Ellisabetha a jedna Ellisabeta, jedna Elisabeta, 7krát se zde vyskytl zápis Elisabetha, 4krát Elisaweth, 2krát Elisawetha. Jeden a týž písař v Polné na Šumavě tedy zapsal jedno jméno, kterým bylo celkem oslovováno 30 žen, v osmi různých podobách.
Zajímavý je zkrácený tvar Lisl, který se 10krát vyskytuje v Českém Krumlově, a to ve městě i na zámku, přestože Soupis zde vyhotovovaly jiné osoby. Jednou se také objevuje na panství Svéráz, kde se můžeme setkat opět v počtu jednoho případu i s variantou Lißl. Jen pro úplnost dodejme, že jen jednou se můžeme na panství Eggenbergů setkat s Bětou - byla jí 19letá dcera Matouše Kříže, hospodáře z Holubova.
Zdá se tedy, že česká varianta byla oblíbenější, než bychom usoudili jen z podílu osob, které byly zapsány česky (2 545 osob z celkového počtu 10 593). Pokud se však na strukturu zápisů Soupisu poddaných podle víry podíváme podrobněji, zjistíme, že jazyk, jímž byl na daném panství pořízen, nevypovídá o národnostním složení obyvatel tam žijících, ale snad pouze o osobě, která Soupis vyhotovovala. K této domněnce se lze přiklonit nejenom na základě studia křestních jmen, ale i studia struktury povolání, kdy se do jinak německých zápisů dostávají české, resp. z českého jazyka vycházející a podle němčiny upravené, názvy jednotlivých povolání (např. pasakh)
Ale jsou samozřejmě jména, která, ač se vyskytovala často, byla zapisována téměř jednotně. K takovým patří třeba Marie; na 375 záznamů tohoto jména připadá pouze šest variant, přičemž 343krát je to Maria, 18krát Marie, 7krát Marusch, 4krát Marush, 2krát Maruše a 40letá vdova z Chýnova Maruška.
Volba křestního jména závisela na jménu rodičů, kmotrů nebo podle světce, který měl svátek blízko dne narození či křtu dítěte. Tyto závislosti jsou bohužel zpracovávaným pramenem nepostižitelné, neboť vyžadují individuální údaje o narozených, které by bylo možné získat pouze z křestních matrik. Děti nezřídka dostávaly při křtu více jmen, avšak v rodině pak byly označovány jen jedním z nich. I tak se ale lze pokusit o sledování případných generačních změn v oblibě jednotlivých jmen. Při tomto přístupu si budeme všímat jmen, která se nevyskytovala příliš často, protože právě u nich lze předpokládat, že teprve "přicházejí do módy, nebo naopak". Dále bychom ještě měli věnovat pozornost vlivu sociálního postavení na volbu jména, avšak zde je nutné konstatovat, že se žádná neprokázala.
Nejjednodušším možným kritériem pro postižení generačních změn v oblibě nějakého jména je, pokud vycházíme ze Soupisu pořizovaného k určitému okamžiku, porovnat průměrný věk nositelek/-ů konkrétního jména s průměrným věkem všech žen/mužů. Průměrný věk všech žen zaznamenaných Soupisem byl 26 let. Jméno Justýna se vyskytuje celkem 15krát na sedmi panstvích. Průměrný věk nositelek tohoto jména je 22,3 roku. Můžeme tedy říci, že to bylo jméno "moderní", neboť se s ním setkáme spíše u mladších dívek, výjimku představuje 56letá manželka punčocháře Daniela z Chýnova. Za zmínku stojí, že i jeho 22letá dcera se jmenovala Justýna. Podobně moderní, tentokráte však výhradně v oblastech, kde byl Soupis sepsán německy, bylo jméno Lucie. Na 11 panstvích žilo 41 nositelek tohoto původně řeckého jména, jejichž průměrný věk byl 23,3 roku. Tentokráte mezi nimi nenajdeme příslušnice dvou generací patřící k téže rodině. Protože charakteristika typu průměr je citlivá na vychýlené hodnoty, je třeba uvést, že nejstarší Lucií zaznamenanou Soupisem byla 46letá žena Thomaschgo Drexla z Ktiše a ještě další dvě byly starší 30 let. A 14 dívek, které při křtu dostaly toto jméno, bylo mladší 20 let.
Naopak u jména Kunhuta se zdá, že "vycházelo z módy". Průměrný věk jejich nositelek byl 28,6 let. 23 nositelek tohoto jména žilo výhradně na panstvích, kde byl Soupis pořízen německy - 9 v Polné na Šumavě, 10 v městyse Chvalšiny a po jedné v Českém Krumlově-městě i na zámku, Kamenném Újezdě a Zbytinách. Šest jich bylo mladších 20 let a osm bylo starších 35 let, přičemž nejstarší byla 53letá vdaná žena z Chvalšin.
Zajímavá je situace u jména Ludmila. Celkem se v Soupisu na panství Eggenbergů vyskytuje u 103 nositelek ve 13 různých podobách, z nichž nejčastější je Lidmila (42; s výjimkou tří se jedná o zápisy provedené v češtině) a Ludmila (20; s výjimkou jednoho jde o zápisy v němčině). Průměrný věk všech nositelek tohoto jména je 28,4 roku. Pokud však vyčleníme zvlášť ty, jejichž jméno bylo zapsáno ve formě Lid-, pak jejich průměrný věk je 26,5 roku. Ženy, jejichž jméno písař zapsal Lud-, mají průměrný věk výrazně vyšší: 31,4 roku. Lze tedy spekulovat, že v oblastech, v nichž byl Soupis pořízen německy, se toto jméno vyskytovalo častěji u starších žen.
Průměrný věk mužů na panství Eggenbergů byl 28,6 roku. A tak lze označit Lukáše za tehdy moderní mužské jméno, protože průměrný věk jeho nositelů byl jen 25,2 roku. Toto jméno nosilo v polovině 17. století na eggenbergském panství 34 mužů, a to jak v oblastech, kde byl Soupis pořízen česky, tak i v oblastech s německými zápisy.
Jméno Wolfgang bylo už v polovině 17. značně nepopulární - průměrný věk jejich nositelů byl dokonce 43,4 roku a bez výjimky oněch 20 nositelů tohoto jména žilo v oblasti, kde byl Soupis zapsán německy. Nejmladšímu bylo 20 let a nejstaršímu dokonce 78 let.
A k jaké změně ve volbě jmen došlo během staletí? Z údajů Ministerstva vnitra ČR [3] vyplývá, že nejčastějším mužským jménem v České republice je, možná poněkud překvapivě vzhledem k vžité představě, jméno Jiří a až s určitým odstupem následuje Josef a Jan. Se jmény Řehoř a Vít se mezi současníky setkáme spíše výjimečně a Matyáš, ač nepatří mezi 50 nejčastěji se vyskytujících jmen, se zase začíná objevovat u nejmladších chlapců [4].
Tab. 3: Četnost výskytu mužských a ženských jmen v ČR k 22. 4. 2002
![](user/img/article/tab_anakomjmena3_1118236318.gif) Zdroj: http://www.mvcr.cz/statistiky/jmena/
Mezi ženami je nejčastější jméno Marie, které si spojujeme spíše se staršími ženami a které se na počátku tohoto století zase začíná mezi malými dívkami objevovat. Hanu ani Věru bychom na eggenbergském panství v polovině 17. století nepotkali. Určitým překvapením je u současné populace četnost výskytu jména Ludmila - nejoblíbenějším bylo toto jméno v 2. polovině 50. let, kdy jej ročně dostávaly téměř 3 tisíce narozených dívek.
[1] Soupis poddaných podle víry - Bechyňský kraj [2] Heřmánková, M.: Demografický vývoj únětické farnosti v 18. století. In: Historická demografie 24/2000 s. 94. [3] http://www.mvcr.cz/statistiky/jmena/ [4] http://www.czso.cz/csu/redakce.nsf/i/nejcastejsi_jmena_deti_v_lednu_2005
Eva Kačerová
|
Prohledejte celý portál www.demografie.info
Výkladový slovník odborné demografické terminologie (české, anglické i francouzské pojmy)
V případě zájmu o aktuální dění z oblasti demografie zaregistrujte vaši emailovou adresu, na kterou vám budeme zasílat novinky.
1. dubna 2005 jsme spustili do provozu nový demografický informační portál. Je určen široké laické i odborné veřejnosti. Obraťte se na nás s jakýmkoli dotazem, či připomínkou. Za všechny reakce budeme vděční. Portál obsahuje velké množství informací, používejte proto prosím vyhledávání! Vaš redakční tým
|